"נראה שמקבלי ההחלטות לא קלטו שאנחנו במלחמה, גם נגיד בנק ישראל לא קלט שאנחנו במלחמה והוא לא פועל להורדת הריבית. ההתחדשות העירונית היא הקטר הכי משמעותי במשק אבל לא מתייחסים אליו ככזה. בשנת 2023 אושרו תוכניות ל – 40,000 יח"ד בהתחדשות עירונית והתחילו לבנות רק 13,000 יח"ד זה לא מספיק אנחנו עדיין ממתינים לבשורה משמעותית" דברים אלו אמר היום יעקב ניצן, מנכ"ל ושותף בחברת המימון רובי קפיטל, בפאנל שעסק ב-20 שנים להתחדשות עירונית בישראל בכנס הנדל"ן השנתי של אתר מגדילים שנערך באיצטדיון סמי עופר בחיפה.
עינת גנון, סמנכ"לית הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית אמרה בתגובה: "אני מסתייגת מהאמירה שמחכים לבשורה משמעותית עשינו בשנים האחרונות המון פעולות לקידום ההתחדשות העירונית, הסכמי המסגרת מול הרשויות לדוגמא עשו פלאים.
בתגובה ענה לה ניצן – כל מה שאתם עושים צריך להכפיל.
עו"ד אושרי שלוש - שותף מייסד אושרי שלוש פירמת עורכי דין ונוטריון ציין גם הוא שמה שעושה הרשות להתחדשות עירונית רחוק מלהיות מספיק, 2/3 מהדירות בישראל לא מוגנות חייבים לעשות הרבה יותר במקומות שמועדים לפורענות כמו בנהריה והאזור. הרשות חייבת להיכנס בצורה יותר אגרסיבית לעשייה באמצעות מענקים, קרקעות משלימות וכדו...
את הפאנל הנחתה קרן כהן בלחרסקי - בעלים ומייסדת של משרד עורכי הדין קרן כהן בלחרסקי שפנתה למשתתפים בשאלה לגבי הפער בין התכנון לביצוע בהתחדשות עירונית.
זיו יעקבי, מנכ"ל אקרו נדל"ן ציין כי הפער בין התכנון לביצוע נובע בעיקר מהליכי הרישוי הארוכים, הזמן הממוצע להוציא היתר בנייה עומד על שנתיים או שלוש שנים וזה לא הגיוני. אז מדברים על רישוי עצמי ואומרים שיש מחסור בכוח אדם בוועדות אבל בסוף המדינה צריכה לתת פתרון. חסם נוסף נוצר לדבריו, במתחמי פינוי בינוי שקודמו על ידי יזמים קטנים שהגיעו לשלב המימוש אבל הם לא יודעים לעשות את זה מבחינת המימון והיום הם מחפשים למכור אותם"
רונית אשד לוי - מנכ"לית אפריקה התחדשות עירונית התייחסה לתקן 21 כגורם מעכב בקידום ההתחדשות העירונית וציינה כי תקן 21 ברבות השנים הפך להיות המכתיב של התכניות, קודם מביטים על הכלכלה ורק אחר כך נותנים זכויות. מצאתי את עצמי בדיון על עלות פיתוח ב-2,700 שקל. אין אף יזם שבונה בעלויות האלה. האקסל הוא רק אקסל. כשאני מבקשת מימון, אנחנו בודקים את המצב בעלויות אמתיות. שמאי מקרקעין הם הגורם הנכון, אבל הם לא יכולים להיות שמאי ועדות. אם שמאי עובד עבור רשויות ועבור יזמים, הוא לא יוכל לקבוע ערכים שונים מתוך פוזיציה שונה.
בסופו של יום צריך להבין שחלק מהעלויות של היזם זה ערבויות ושכירות לדיירים. כשמביאים בחשבון את עלות שכר הדירה, זה מצטבר במכפלות במאות אלפי שקלים בחודש וזה משמעותי לפרוקטים. בנוסף, לא מביאים את כל המטלות הציבוריות בתקן, כי יש דברים שנסגרים מאוחר יותר. תנו לנו את היכולת לנהל את זה, כי אנחנו רוצים קדם את הפרויקטים.
נחמה בוגין, יו"ר לשכת שמאי המקרקעין בישראל ציינה בתגובה כי: "אני מסכימה לכל מילה של רונית. אני מודעת לנושא הזה כשמאית שפעילה בתחום ההתחדשות וכיו"ר הלשכה. המנגנון של תקן 21 הוא מצוין, אך עדיין יש דברים שצריך לשפר. אני מבינה שבתקן עצמו יש סעיפים שחסרים. בנושא השמאים, כיו"ר לשכה אני דוחפת לגבש מנגנון של הכרעה על ידי גורם שלישי, יש שמאי פינוי בינוי שמונו על ידי הרשות הממשלתית להתחדשות, אני מעריכה בחודשים הקרובים יהיה פיילוט.
כרמל שאמה הכהן - ראש העיר רמת גן התייחס גם הוא לנושא ההתכנות הכלכלית של פרויקטי פינוי בינוי וציין כי אין לנו שום אינטרס לאשר תוכנית ללא התכנות כלכלית.
גילי פייגלין ברנדס - סמנכ"לית התחדשות עירונית בחברת צמח המרמן פנתה דווקא ליזמים בקהל וקראה להם להיות יותר ג'נטלמנים. "יש היום מתחמי פינוי בינוי שפועלים בהם מספר יזמים, יש מריבות בין יזמים, וזה מעכב את ההתחדשות העירונית. צריך להיות יותר אנשי שלום, יש עבודה לכולנו, ואנחנו יכולים להסתדר, לא צריך לדרוך אחד לשני על הרגליים, ולא צריך ללכת לחוזים מפוצצים שמעלים את התמורות לדיירים ופוגעים בכלכליות, בואו נעזור אחד לשני כולנו באותה סירה"