כ-500-600 מיליארד שקל. זהו הסכום הגדול השוכב בחשבונות העו"ש של הישראלים, כמעט ללא ריבית ותוך שחיקה כספית גבוהה. כך הצהיר לאחרונה המפקח על הבנקים, דני חחיאשוילי, במסיבת עיתונאים שקיים לרגל פרסום הדו"ח על מערכת הבנקאות לשנת 2023.
חחיאשוילי הוסיף בדבריו כי לפני העלאת הריבית, שיעור הכסף בעו"ש מתוך סך פיקדונות הציבור הגיע בשיאו ל-57% מסך הפיקדונות, ומאז ירד לשיעורו הנוכחי - 32.6%, אך המלחמה הביאה לעצירת המגמה של מעבר הכספים מהעו"ש לפיקדונות.
מנתונים ענפיים נוספים עולה גם כי היקף הפיקדונות של הציבור בבנקים עומד כיום על כ-1.5 טריליון שקל, כך שבסך הכל קיים היום סכום עצום של כ-2 טריליון שקל, הן בחשבונות העו"ש והן בפיקדונות הבנקים, כמעט ללא רווח על הכסף.
מדוע הציבור מעדיף להשאיר את הכסף בעו"ש?!
אז מדוע זה קורה? מדוע הציבור מעדיף להשאיר את כספו בחשבון העו"ש שלא מניב לו שום רווח או בפיקדונות הבנקאיים המנומנמים? התשובה לכך נחלקת לפן רציונלי לצד פן אמוציונלי. אם נתחיל ברציונלי – הרי שחלקים רבים בציבור אינם מבדילים בין אפיקי ההשקעה השונים מחוסר ידע פיננסי ומעדיפים להשאיר את הכסף במקום שהם יודעים שלא יקרה לו כלום - בחשבון העו"ש, ובמקסימום בפיקדונות הבסיסיים אותם מציעים להם בבנקים.
מבחינת הפן האמוציונלי הרי שהציבור מעדיף ללכת על בטוח ולנקוט בגישה שמרנית הגורסת כי עדיף ציפור אחת ביחד, במקום לכאורה להעז. כחלק מהיבט זה ניתן למנות גם את כוחו של ההרגל.
כולנו מעדיפים ללכת במסלול המוכר והבטוח במקום להיכנס לדרכים שאינן ידועות ומוכרות לנו. כך זה בחיים וכך זה גם בעולם הפיננסי.
אבל בסופו של יום, גישה שמרנית פסיבית זו גורמת לציבור להפסיד כסף, והרבה. שכן ישנם אפיקים בטוחים יחסית בהם ניתן לקבל תשואה גבוהה הרבה יותר על ההון הפנוי, ובצורה בטוחה למדי. אחת האלטרנטיבות האידיאליות והמבוקשות כיום היא הפוליסה הפיננסית המכונה גם פוליסת חיסכון.
נזילות בכל עת
פוליסות החיסכון נמכרות אך ורק על ידי חברות הביטוח והן למעשה מכשיר חיסכון לטווח קצר, בינוני או ארוך. כאן ראוי לציין כי פוליסת חסכון היא לא ביטוח מנהלים או חיסכון אחר לפנסיה, אלא כלי לחיסכון והשקעה בלבד ללא רכיב של ביטוח.
הכסף שחוסכים בפוליסת חיסכון זמין ונזיל בכל זמן שתרצו, הוא לא "נעול" עד לפנסיה ולא תשלמו קנס אם תרצו למשוך אותו (למעט כמובן מס רווחי הון על הרווחים שצברתם בחיסכון). להבדיל מפיקדון בנקאי שעל מנת לקבל בו את הריבית המובטחת יש לסגור את הכספים לתקופות מסוימות, ויתרה מכך אם מבצעים משיכה לפני הזמן יש קנס על המשיכה או לחילופין לא מקבלים את הריבית המובטחת.
מגוון רחב של מסלולי השקעה והפקדת כספים ללא תקרת הפקדה
הפוליסה הפיננסית מציעה לחוסכים מגוון מסלולי השקעה ברמות סיכון שונות: מניות, אגרות חוב שקליות/ ו/או צמודות מדד. כמו כן ניתן להיחשף לסקטורים שונים ולפיזור גיאוגרפי רחב בחו"ל/ בשוק המקומי ועוד. יתרה מכך אפשר להפקיד כל סכום שרוצים, בין אם ברמה חודשית כחיסכון שוטף ובין אם כהפקדה חד פעמית. חשוב לציין כי בפוליסות חיסכון קיים מיסוי על הרווח במעבר מחברת ביטוח אחת לאחרת (למעט חברת הכשרה שמעניקה את האפשרות לנייד את הפוליסה בין החברות המנוהלות תחתיה ללא אירוע מס).
הטבת מס משמעותית לבעלי הכנסה לאזרחים ותיקים
הפוליסה הפיננסית מגיעה עם הטבת מס משמעותית בהתאם לסעיף 125ד לפקודת מס הכנסה: מי שבשנת 2003 מלאו לו 55 שנים זכאי לניכוי בסך 15,000 ₪ מהכנסות מריבית המושלמות מפוליסות חיסכון. בנוסף, זוג שעונה לקריטריון גיל זה זכאי לניכוי מוגדל בסך 18,360 ₪ מהכנסות הריבית.
אפשרות למינוף הלוואה בתנאים אטרקטיביים
חברות הביטוח מאפשרות לבעלי הפוליסות הפיננסיות לקחת הלוואה אטרקטיבית יחסית (נכון להיום הריבית עדיין גבוהה אך בהשוואה לבנקים היא משתלמת יותר). וכך במקום למשוך את הכסף ולשלם עליו מס רווח הון, אתם ממשיכים להשקיע אותו ומקבלים הלוואה שגובהה עד 80% מהחיסכון (כל חברת ביטוח מחליטה מהו אחוז המימון הנדרש על ידה). היתרון בהלוואה הוא שאתם מקבלים את הסכום הנדרש לכם ובמקביל ממשיכים לחסוך לעתיד.
לסיכום, פוליסת חיסכון מתאימה מאוד למי שמעוניין בהתנהלות גמישה, המאפשרת הפקדת סכומים משתנים בתקופות שונות.
בפוליסת חיסכון אפשר למשוך את הכסף (הכל או רק חלק ממנו) בכל רגע נתון, מבלי לשלם קנסות או להיות מוגבלים לנקודות יציאה מסוימות.
השוואת תשואות פוליסות החיסכון מעלה בין היתר כי בקטגוריית "פוליסות חיסכון - כללי" עומדת התשואה השנתית הממוצעת (לפני דמי ניהול) על 9%-6%; בקטגוריית "פוליסות חיסכון – מניות" על 15%-10%; בקטגוריית "פוליסות חיסכון - מסלול מדד S&P 500" על כ-21%, וכיו"ב. כך שמדובר על אפיק השקעה אלטרנטיבי ורווחי במיוחד, אפיק שהפך לאחרונה לאחד ממכשירי ההשקעה המבוקשים ביותר.
הכותבת היא מנכ"לית ובעלים "לימור עופרי פתרונות פיננסים". אין לראות בכתבה המלצה או תחליף לשיקול דעתו העצמאי של הקורא, או הצעה או שיווק השקעות או ייעוץ השקעות